Komeetan kerhoilta
2024-10-28 18:00 - 20:00, 2024-11-04 18:00 - 20:00, 2024-11-11 18:00 - 20:00, 2024-11-18 18:00 - 20:00, 2024-11-25 18:00 - 20:00, 2024-12-02 18:00 - 20:00, 2024-12-09 18:00 - 20:00, 2024-12-16 18:00 - 20:00 (Europe/Helsinki) and 1 more date | Kerhotila, Volsintie 609 C, Kirkkonummi, 02400, Finland
Vapaamuotoinen kokoontuminen yhdistyksen kerhotilassa. Komeetan kirjasto on avoinna.

Tähtinäytäntö
2024-10-28 20:00 - 22:00, 2024-11-03 19:00 - 21:00, 2024-11-04 19:00 - 21:00, 2024-11-10 19:00 - 21:00, 2024-11-11 19:00 - 21:00, 2024-11-17 19:00 - 21:00, 2024-11-18 19:00 - 21:00, 2024-11-24 19:00 - 21:00 and 10 more dates | Komakallion tähtitorni, Bergvikintie 57, Kirkkonummi, 02400, Finland
Tähtinäytäntö Komakallion tähtitornilla. Tutustumme yötaivaan kohteisiin yhdistyksen kaukoputkea apuna käyttäen. Vapaa pääsy.
Säävaraus: täysin selkeä sää.
Alkavasta näytöksestä tiedotetaan yhdistyksen sähköpostilistalla, Facebook-sivulla sekä X-palvelussa vähintään tuntia ennen näytöksen alkua.

Esitelmä: Metsähovin radio-observatorio 50 vuotta
2024-11-12 18:00 - 20:00 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Metsähovi ja revontulia, kuva: Merja Tornikoski / Metsähovin radio-observatorio

Kirkkonummi on Suomen ainoa kunta, jossa toimii ammattilaistason tähtitieteellinen tutkimusasema ja radioastronominen observatorio.
Kylmälässä, syrjäisen hiekkatien päässä keskellä metsää on tehty radiotähtitieteellisiä havaintoja jo 1960-luvulta lähtien ensin Helsingin yliopiston ja sittemmin Teknillisen korkeakoulun ja Aalto-yliopiston toimesta. 1970-luvulla alueesta tuli varsinainen avaruuskeskittymä, kun Helsingin yliopisto rakensi alueelle optisen observatorion, Geodeettinen laitos oman tutkimusasemansa, ja Aalto-yliopiston edeltäjä Teknillinen korkeakoulu radioteleskoopin. Tämä vuonna 1974 rakennettu 14-metrinen ja maailmanluokassakin harvinainen millimetrialueen radioteleskooppi on edelleen tutkimuskäytössä kellon ympäri.
Millimetriaallot ovat korkeiden taajuuksien radioaaltoja, ja niiden havaitseminen vaatii erittäin korkealaatuisen laitteiston. Tänä vuonna 50-vuotisjuhliaan viettävä Metsähovin radio-observatorio on edelleen yksi harvoista tutkimuslaitoksista maailmalla, jossa avaruutta voidaan havaita tällä haastavalla aallonpituuskaistalla.
Radioteleskooppia ei haittaa pitkät ja valoisat kesäyöt tai pilvet, vaan havaintoja tehdään ympäri vuoden, myös päiväsaikaan ja myös pilvisellä säällä. Myöskään laajentuvien asutuskeskusten valosaaste ei ole radiotaajuuksilla ongelma (radioteleskoopilla on toki omat haasteensa, joista myös kerrotaan esitelmässä). Siinä missä näkyvän valon observatorioita on suljettu ja tutkijat ovat siirtyneet tekemään havaintoja ulkomaisille kaukoputkille, radioteleskoopilla tähtitieteelliset havainnot onnistuvat edelleen kellon ympäri. Nykyään Metsähovin radio-observatorio onkin Suomen ainoa yliopistotason tähtitieteellinen havaintolaitos.
Esitelmässä Aalto-yliopiston Metsähovin radio-observatorion johtaja, tähtitieteilijä Joni Tammi kertoo erityisesti radio-observatorion historiasta ja radiotähtitieteen ja Metsähovissa tehtävän radioastronomisen tutkimuksen kehityksestä, alkaen Auringosta aina supermassiivisiin mustiin aukkoihin.
Lisätietoja esim. YLE: Metsähovin 50-vuotias radio-observatorio on lajissaan ainoa Suomessa, harvinainen Euroopassa ja epätavallinen koko maailmassa, https://yle.fi/a/74-20081982

Joni Tammi opiskeli tähtitiedettä Tuorlan observatoriossa ja valmistui tohtoriksi Turun yliopistosta. Väitöskirjassaan hän tutki astrofysikaalisia prosesseja lähes valonnopeudella etenevissä shokkiaalloissa ja erikoistui avaruuden korkeaenergisten ilmiöiden tietokonemallinnukseen. Turun yliopiston jälkeen hän työskenteli tutkijana Irlannissa ennen siirtymistään Metsähovin radio-observatorioon vuonna 2009. Metsähovissa hän on toiminut ensin tutkijana ja vuodesta 2014 lähtien observatorion johtajana. Hän opettaa tähtitieteeseen ja avaruustutkimukseen liittyvillä kursseilla Aalto-yliopiston Sähkötekniikan korkeakoulussa ja esitelmöi myös kouluissa. Tammen kiinnostuksen kohteisiin kuuluu erityisesti tähtitieteen hyödyntäminen monialaisessa opetuksessa.

Yhdistyksen syyskokous
2024-11-12 19:00 - 20:00 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Tähtitieteellinen yhdistys Kirkkonummen Komeetta ry:n sääntömääräinen syyskokous pidetään tiistaina 12.11.2024 Kirkkonummen Fyyri-kirjaston Mörne-salissa heti Joni Tammen esitelmän jälkeen (arvio n. klo 19). Kokouksessa käsitellään sääntöjen 6 § mukaiset asiat:

avataan kokous,
valitaan kokoukselle puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjan tarkastajaa,
todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus,
käsitellään ja hyväksytään hallituksen laatima toimintasuunnitelma ja siihen liittyvä talousarvio seuraavalle toimintavuodelle, minkä yhteydessä päätetään myös seuraavan toimintavuoden jäsenmaksujen suuruudesta,
valitaan seuraavaksi toimikaudeksi hallituksen puheenjohtaja, jäsenet ja varajäsenet sääntöjen 5 §:ssä määrätyllä tavalla,
valitaan kaksi toiminnantarkastajaa ja heille kaksi varahenkilöä seuraavalle toimintavuodelle,
päätetään hallituksen esityksistä sekä niistä jäsenten esittämistä asioista, jotka on lähetetty hallitukselle vähintään kolme viikkoa ennen kokousta,
käsitellään muut esille tulevat asiat,
päätetään kokous

Esitelmä: Tsunamin rantautuminen
2024-12-10 18:00 - 20:00 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kuva: Kalle Lampela

Esitelmän diat:
Tsunameja tutkinut Kalle Lampela kertoo, miten tsunami nousee rannalle ja miten tsunamiaallot käyttäytyvät.
Tämän 2024 vuoden lopussa tapaninpäivänä tulee kuluneeksi 20 vuotta maailmaa ja suomalaisia järkyttäneestä tsunamista Thaimaassa. Tämä viralliselta nimeltään Intian valtameren tsunami aiheutti tuhoa eteenkin Indonesian, Thaimaan, Intian, Sri Lankan, Malesian ja jopa Afrikan rannikolla. Tästä tsunamista saatiin poikkeuksellisen paljon valokuvia, videoita ja kertomuksia havaituista ilmiöistä. Tsunamien tutkimus sai vuonna 2004 maailmanlaajuisesti aivan uuden alun.
Tieto tsunamista tiedotusvälineiden kautta saavutti Afrikan sarvessa somalialaiset ennen itse tsunamin tuloa valtameren yli ja he asettuivat tarkkailemaan sen saapumista matalalle rannalle. Ensin merivesi vetäytyi 100 metriä 0,5 metrin syvyyteen, sitten 900 metriä 4 metrin syvyyteen ja viimeksi 1300 metriä 6 metrin syvyyteen noin 12 minuutin välein. Vetäytymisten jälkeen merivesi purkautui rantaan aluksi kylän reunamille mutta kolmannella kerralla 4–6 metrin korkeuteen aiheuttaen kuolouhreja ja aineellisia tuhoja rakennuksille sekä kalastusveneille. Tiedot tallensi ja julkaisi Afrikan rannikkoa tutkinut Unescon tutkimusretkikunta.
Dipl.ins. Kalle Lampela huomasi, että he olivat itse asiassa havainneet tsunamin aiheuttaman padon, joka purkautui tuhoisin seurauksin rantaan. Tällaisen padon laskentasäännöt on kehitetty jo vuonna1892 professori August Ritterin toimesta. Nyt voitiin laskea meriveden virtauksen syvyys ja nopeus sekä nousukorkeus rannalle, mikä täsmäsi tehtyihin havaintoihin.
Tsunamin patoteorialla voidaan selittää tsunamin käyttäytyminen matalalla rannalla. Erityisen vaarallisia paikkoja ovat uimarannat, satamat ja jokisuistot. Tsunamin esteeksi Japanissa on rakennettu tyypillisesti yli 6 metrin valleja, mutta ne eivät kyenneet pidättelemään suurta Japanin itärannikon tsunamia 2011.
Kun tsunamialueella tapahtuu maanjäristys, on välittömästi hakeuduttava turvaan korkealle paikalle, tarkkailtava meriveden vetäytymistä ja vaahtopäitä sekä varauduttava seuraavaan aaltoon.
Tervetuloa kuuntelemaan ja kyselemään!
