Komeetan kerhoilta
2025-08-18 18:00 - 20:00, 2025-08-25 18:00 - 20:00, 2025-09-01 18:00 - 20:00, 2025-09-08 18:00 - 20:00, 2025-09-15 18:00 - 20:00, 2025-09-22 18:00 - 20:00, 2025-09-29 18:00 - 20:00, 2025-10-06 18:00 - 20:00 (Europe/Helsinki) and 3 more dates | Kerhotila, Volsintie 609 C, Kirkkonummi, 02400, Finland
Vapaamuotoinen kokoontuminen yhdistyksen kerhotilassa. Komeetan kirjasto on avoinna.

Kirkkonummi-päivien järjestötori
2025-08-30 09:00 - 15:00
Kirkkonummen Komeetta on esittelemässä toimintaansa Kirkkonummi-päivien järjestötorilla. Tervetuloa mukaan keskustelemaan tähtiharrastuksesta, avaruudesta, ja kaikesta aihetta sivuavasta! Hyvällä säällä yritämme havaita aurinkoa erilaisilla havaintovälineillä, joten pääseet myös kurkkaamaan kaukoputkeen sään salliessa.

Samuli Siltanen: Viipalekuvaus lääkärin ja tähtitieteilijän työkaluna
2025-09-16 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kuva: ESO, Euroopan eteläinen observatorio
Tässä esitelmän diat. Tiedosto on liian kookas Ursan palvelimelle, joten linkki johtaa Samulin Dropboxiin.
Viipalekuvauksessa kappaleen sisuksista muodostetaan kuva käyttäen apuna eri suunnista tehtyjä röntgenmittauksia. Sairaaloiden TT-kuvaus on mainio esimerkki: siinä kappaleen virkaa toimittaa potilas. Nykyään TT-kuvaus on lääkärin perustyökalu, jolla nähdään syöpiä, aivohalvauksia, luunmurtumia sun muita terveysongelmia. Mutta se ei ole ollut kauaa käytössä. Viipalekuvaus keksittiin 1960-luvulla, ja sairaaloihin se päätyi 1970-luvulla. Vuoden 1979 lääketieteen Nobel annettiin viipalekuvauksen kehittäjille Cormackille ja Hounsfieldille.
Matematiikan osuus viipalekuvauksessa on tähdellinen, koska yksittäisessä röntgenmittauksessa kohteet kuvautuvat päällekkäin ja sekoittuvat. Ne voidaan purkaa erilleen vain yhdistämällä tietoa useista suunnista matemaattisen menetelmän avulla.
Esitelmässä käydään yleistajuisesti läpi viipalekuvauksen periaate ja tärkein kuvanmuodostusmenetelmä nimeltä suodatettu takaisinheitto. Yleisö pääsee myös kokeilemaan luontaisia viipalekuvaustaitojaan hauskojen mutta kiperien pulmatehtävien parissa.
Viipalekuvauksella on yllättävä yhteys tähtitieteeseen. Euroopan eteläisen observatorion ESOn superkaukoputki Extremely Large Telescope torjuu ilmakehän vaikutuksia kuvanlaatuun muokkaamalla teleskoopin peilin muotoa peräti tuhat kertaa sekunnissa. Näin kaukoputken kuva terävöityy. Peilin oikean muodon valinta vaatii viipalekuvauspulman ratkaisua, jota on ollut suunnittelemassa suomalainen professori Tapio Helin.
Toinen avaruushenkinen sovellus on Envisat-satelliitin GOMOS-instrumentin käyttö otsonikerroksen paksuuden määrittämiseen. Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori Johanna Tamminen on laatinut matemaattiset menetelmät tähän tarkoitukseen.
Viipalekuvauksen ei aina tarvitse liittyä röntgensäteisiin. Sitä voidaan soveltaa myös elektronimikroskooppikuviin, jolloin mikrobien kolmiulotteinen kuvantaminen tulee mahdolliseksi. Kiehtovaa on myös neutroneihin perustuva viipalekuvaus, jolla fossiilien salaisuuksia voidaan paljastaa. Näistä tarjoillaan meheviä esimerkkejä.
Esityksen seuraaminen ei vaadi esitietoja.
Samuli Siltanen on matematiikan professori Helsingin yliopistossa. Hänen tutkimustyönsä keskittyy käänteisiin ongelmiin, erityisesti lääketieteellisen kuvantamisen laskentamenetelmiin. Siltanen on työskennellyt 6 vuotta lääketieteellisen röntgenkuvantamisen yrityksissä tuotekehittäjänä. Hänellä on YouTubessa suosittu Samun tiedekanava.

Esitelmä pidetään Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.

Tähtiharrastuspäivä: aurinkonäytös
2025-09-27 11:00 - 14:00 | Kirkkonummen tori, Kirkkotori, Kirkkonummi, 02400, Finland
Osana valtakunnallista tähtiharrastuspäivää yhdistys jalkautuu Kirkkonummen torille esittelemään toimintaansa. Sään salliessa tutustutaan aurinkoon erityisiä aurinkokaukoputkia käyttäen. Tervetuloa!

Tähtiharrastuspäivä: avoimet ovet
2025-09-27 18:00 - 21:00 | Komakallion tähtitorni, Bergvikintie 57, Kirkkonummi, 02400, Finland
Osana valtakunnallista tähtiharrastuspäivää järjestämme Komakallion tähtitornilla avoimet ovet. Sään salliessa päästään myös katsomaan taivaan kohteita kaukoputkella n. klo 21 alkaen tähtinäytöksen muodossa. Tervetuloa tutustumaan toimintaan ja paistamaan makkaraa!

Tähtiharrastuspäivä: tähtinäytäntö
2025-09-27 21:00 - 22:00 | Komakallion tähtitorni, Bergvikintie 57, Kirkkonummi, 02400, Finland
Osana valtakunnallista tähtiharrastuspäivää järjestämme ylimääräisen tähtinäytännön Komakallion tähtitornilla. Tutustumme yötaivaan kohteisiin yhdistyksen kaukoputkea apuna käyttäen. Vapaa pääsy.
Säävaraus: täysin selkeä sää.
Alkavasta näytöksestä tiedotetaan yhdistyksen sähköpostilistalla, Facebook-sivulla sekä X-palvelussa vähintään tuntia ennen näytöksen alkua.

Tähtinäytäntö
2025-09-28 21:00 - 22:00, 2025-09-29 21:00 - 22:00, 2025-10-05 21:00 - 22:00, 2025-10-06 21:00 - 22:00, 2025-10-12 20:00 - 22:00, 2025-10-13 20:00 - 22:00, 2025-10-19 20:00 - 22:00, 2025-10-20 20:00 - 22:00 and 3 more dates | Komakallion tähtitorni, Bergvikintie 57, Kirkkonummi, 02400, Finland
Tähtinäytäntö Komakallion tähtitornilla. Tutustumme yötaivaan kohteisiin yhdistyksen kaukoputkea apuna käyttäen. Vapaa pääsy.
Säävaraus: täysin selkeä sää.
Alkavasta näytöksestä tiedotetaan yhdistyksen sähköpostilistalla, Facebook-sivulla sekä X-palvelussa vähintään tuntia ennen näytöksen alkua.

Jaan Praks: Opiskelijaprojekteista kaupallisiin ja tiedesatelliitteihin
2025-10-14 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kuva: Iceye Skandinavian yllä.

Aalto-yliopiston avaruustekniikan professori Jaan Praks on vuodesta 2009 lähtien toiminut keskeisenä vaikuttajana suomalaisessa avaruustutkimuksessa ja satelliittiteknologiassa. Praks johti Suomen ensimmäisten satelliittien rakentamista, toimii päätutkijana useissa piensatelliittimissioissa, on aktiivinen tiedeyhteisön jäsen sekä on vuosittaisen Winter Satellite Workshop -konferenssin perustaja ja puheenjohtaja.

Avaruustekniikka on kokenut valtavan muutoksen viimeisten kahden vuosikymmenen aikana. Lähikiertoradat ovat avautuneet kaupallisille toimijoille, avaruudesta tarjottavia palveluita on enemmän kuin koskaan aiemmin, ja avaruudessa kiertää jo yli kymmenentuhatta satelliittia. Muutoksen keskiössä on ollut piensatelliittien vallankumous, joka sai alkunsa yliopistoista CubeSat-kehityksen myötä ja on sittemmin mullistanut koko avaruusalan toiminnan. Esitelmässä tarkastellaan, miten tämä globaali kehitys on heijastunut Suomeen, joka Aalto-1-satelliitin myötä nousi uuden avaruusinnostuksen keskiöön ja synnytti täysin uuden avaruusteknologian aikakauden.

Nykyään Suomella on jo yli 30 satelliittia avaruudessa, ja lähes kaikki niistä on valmistettu Otaniemessä. Suurin osa näistä satelliiteista on kaupallisia tutkasatelliitteja, mutta lisäksi monet tutkimuslaitokset ja instituutit kehittävät instrumentteja kansainvälisille tiedemissioille, kuten Euroopan avaruusjärjestön Comet Interceptor- ja HERA-satelliittien mittausjärjestelmiin.
Avaruusalan opetuksen, tutkimuksen ja kaupallisen toiminnan vuorovaikutus on luonut Suomeen dynaamisen ekosysteemin, jossa toimii jo yli 200 yritystä. Näiden joukossa on sekä kansainvälisesti tunnettuja kasvuyrityksiä että uusia startupeja, jotka jatkavat opiskelijaprojektien perintöä. Esitelmä avaa, millaisten vaiheiden kautta tähän pisteeseen on päästy, ja miten pienistä opiskelijaprojekteista on kasvanut Euroopan menestyneimpiä avaruusalan startup-yrityksiä.

Esitelmä pidetään Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.

Retki Helsingin observatoriolle
2025-10-18 14:15 - 15:15 | Helsingin observatorio, Kopernikuksentie 1, Helsinki, 00130, Finland
Kirkkonummen Komeetta ry järjestää opastetun kierroksen Helsingin observatoriolle lauantaina 18.10.2025 klo 14:15-15:15. Kierros alkaa kellontarkasti, joten olkaa ajoissa paikalla.
Kierrokselle voi ilmoittautua osoitteessa: https://forms.office.com/e/dV40vQAffm
Opas johdattaa osallistujat tähtitieteen maailmaan ja vuonna 1834 valmistuneen Observatorion vaiheikkaaseen historiaan vanhan havaintosalin hämärässä. Pääset kiipeämään havaintotorniin ja vierailemaan tunnelmallisessa planetaariossa. Planetaariossa tutustumme ympärillämme levittyvään pohjoiseen tähtitaivaaseen ja taivaan liikkeeseen yön aikana.
Kierros on osin esteetön. Torneihin ja planetaarioon kuljetaan portaita. Tornit ovat lämmittämättömiä tiloja, ja planetaarioon kuljetaan ulkokautta, joten pukeutukaa sään mukaan.
Observatorion osoite on Kopernikuksentie 1, 00130 Helsinki. Observatoriolle ei ole järjestettyä kuljetusta, mutta se on hyvien kulkuyhteyksien päässä Helsingin kantakaupungissa.
Huom: Osallistujat maksavat oman pääsymaksunsa:

aikuiset 10 euroa
alennuslippu 7 euroa (opiskelijat, eläkeläiset, työttömät, varusmiehet ja siviilipalvelusta suorittavat, ryhmät väh. 10 henkeä)
alle 18-vuotiaat 0 euroa
Museokortilla: 0 euroa
yliopistolaiset (Helsingin yliopiston henkilökunta, opiskelijat, muut yliopistolaiset) 0 euroa

Tarkista vielä ajantasaiset pääsymaksut Helsingin observatorion sivuilta: https://www.helsinki.fi/fi/tiedemuseo-liekki/tule-meille/aukioloajat-ja-paasymaksut
Jos retkestä tulee kysyttävää tai joudut peruuttamaan ilmoittautumisesi, ole yhteydessä Kirkkonummen Komeetan sähköpostiosoitteeseen kirkkonummen.komeetta (ät) ursa.fi
Tervetuloa mukaan!

Tähtitiedeilta lapsille ja perheille: Kaukoputkimies Tero Hiekkalinna Fyyrissä
2025-10-20 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kaukoputkimies verkossa
Tero Hiekkalinna pitää erittäin suosittuja tähtiesityksiä lapsille päiväkodeissa ja ala-asteilla ympäri Suomen. Tähtiesityksessä tutustutaan Aurinkoon, planeettoihin, kuihin, asteroideihin ja komeettoihin sekä aurinkokuntamme ulkopuolella oleviin tähtijoukkoihin, kaasusumuihin ja galakseihin. Lisäksi esityksessä tutustutaan Saturn V -kuurakettiin ja avaruussukkulaan kuvien ja videoiden avulla.
Mars-laskeutuja -työpajassa tehdään pahvimukista laskeutuja, jonka sisällä on arvokasta lastia jäljittelevä pingispallo. Jos mukin pudottaa lattialle sellaisenaan, niin pingispallo hyppää mukista ja lasti tuhoutuu. Osallistujien tehtävänä on tehdä laskeutumistelineet omalle laskeutujalleen pahvilautasen ja maalarinteipin avulla. Lopuksi voidaan kilpailla, kenen laskeutuja tippuu korkeimmalta lattialle pitäen pingispallon mukissa ja näin lastin ehjänä.

Tero ”Kaukoputkimies” Hiekkalinna on harrastanut tähtitiedettä ja avaruuden kuvaamista aktiivisesti jo yli 15 vuoden ajan. Hän on kirjoittanut neljä lasten tietokirjaa; Tutkimusmatka avaruuteen – Kaverina Kaukoputkimies” (Karisto, 2018), Rakettimatka avaruuteen – Kaverina Kaukoputkimies (Karisto, 2019), Avaruuden Arvoituksia (Otava 2020) – Kaverina Kaukoputkimies ja Avaruus-nyt! (Into Kustannus 2025).
Tähtitieteellinen yhdistys Ursa ry myönsi kesällä 2025 Tero Hiekkalinnalle Stella Arcti -palkinnon ansiokkaasta tähtiharrastustoiminnasta, perusteluna kunnostautuminen erityisesti tiedeviestijänä.
Kaukoputkimiehen tapaat Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.
