Tähtinäytäntö
2026-01-18 19:00 - 21:00, 2026-01-19 19:00 - 21:00, 2026-01-25 19:00 - 21:00, 2026-01-26 19:00 - 21:00, 2026-02-01 19:00 - 21:00, 2026-02-02 19:00 - 21:00, 2026-02-08 19:00 - 21:00, 2026-02-09 19:00 - 21:00 (Europe/Helsinki) and 12 more dates | Komakallion tähtitorni, Bergvikintie 57, Kirkkonummi, 02400, Finland
Tähtinäytäntö Komakallion tähtitornilla. Tutustumme yötaivaan kohteisiin yhdistyksen kaukoputkea apuna käyttäen. Vapaa pääsy.
Säävaraus: täysin selkeä sää.
Alkavasta näytöksestä tiedotetaan yhdistyksen sähköpostilistalla, Facebook-sivulla sekä X-palvelussa vähintään tuntia ennen näytöksen alkua.

Heikki Oja: Watt, Tesla, Einstein – energian vallankumouksia
2026-01-20 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kuva: tekoäly (OpenAI / ChatGPT / DALL·E)

Esityksen diat:
Höyryvoiman käyttöönotto 1700-luvun lopulla aloitti maapallolla ensimmäisen teollisen vallankumouksen. Kun ihmisten ja eläinten työstä voitiin siirtyä konevoimaan, työn tehokkuus parani kymmen- tai satakertaisesti, raideliikenne sai alkunsa ja Atlantin yli kuljettiin uudenlaisilla höyrylaivoilla. Kivihiiltä polttamalla saatiin kauan sitten varastoitunut Auringon energia hetkessä ihmisen käyttöön. James Watt, teräväpäinen skotlantilaisinsinööri, oli keskeisessä asemassa höyrykoneiden kehityksessä.
Nikola Tesla, eksentrinen keksijä, aikansa pelle peloton, edustaa taas seuraavaa voimanlähdettä, sähkövoimaa. Sähkö merkitsi aluksi valon ja puhtaamman lämmön tuloa kaupunkeihin ja sitten kaikenkattavaa uudenlaista voimaverkostoa kokonaisten mannerten yli. Reilut sata vuotta sitten sähkö kilpaili myös autojen voimanlähteenä, mutta hävisi täpärästi polttomoottorille. Nyt sähkö on vihdoin tekemässä uuden pysyvän paluun.
Albert Einstein, 1900-luvun tunnetuin nero, löysi yhteyden aineen ja energian välillä. Aine on vain tiivistettyä energiaa. Teelusikan kärjellinen ainetta riittää räjäyttämään kokonaisen kaupungin hajalle. Atomivoima tarjoaa myös fossiilivapaan tavan sähkön suurimittaiseen tuottamiseen.
Vahvimmat energialähteet universumissa löytyvät kuitenkin avaruudesta. Aurinko tuottaa suurimman osan maapallon energiasta polttamalla joka sekunti neljä miljoonaa tonnia ainetta energiaksi. Mutta ei tämä vielä mitään. Kahden mustan aukon törmäyksessä voi sekunnin murto-osassa useiden aurinkojen verran ainetta muuttua puhtaaksi energiaksi. Tämä on sellainen potku, jonka rinnalla maapallon — ja jopa Auringon — energiat ovat hyttysen pihausta pienemmät, ja jonka synnyttämät gravitaatioaallot kiirivät läpi koko maailmankaikkeuden.
Professori Heikki Oja on eläkkeellä oleva tähtitieteilijä ja tietokirjailija.

Linkkejä:
Fysiikan sankareita viideltä vuosisadalta

Esitelmä pidetään Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.

Tähtitiedeilta lapsille ja perheille: Kaukoputkimies Tero Hiekkalinna Fyyrissä
2026-02-03 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kaukoputkimies verkossa
Tero Hiekkalinna pitää erittäin suosittuja tähtiesityksiä lapsille päiväkodeissa ja ala-asteilla ympäri Suomen. Tähtiesityksessä tutustutaan Aurinkoon, planeettoihin, kuihin, asteroideihin ja komeettoihin sekä aurinkokuntamme ulkopuolella oleviin tähtijoukkoihin, kaasusumuihin ja galakseihin. Lisäksi esityksessä tutustutaan Saturn V -kuurakettiin ja avaruussukkulaan kuvien ja videoiden avulla.
Mars-laskeutuja -työpajassa tehdään pahvimukista laskeutuja, jonka sisällä on arvokasta lastia jäljittelevä pingispallo. Jos mukin pudottaa lattialle sellaisenaan, niin pingispallo hyppää mukista ja lasti tuhoutuu. Osallistujien tehtävänä on tehdä laskeutumistelineet omalle laskeutujalleen pahvilautasen ja maalarinteipin avulla. Lopuksi voidaan kilpailla, kenen laskeutuja tippuu korkeimmalta lattialle pitäen pingispallon mukissa ja näin lastin ehjänä.

Tero ”Kaukoputkimies” Hiekkalinna on harrastanut tähtitiedettä ja avaruuden kuvaamista aktiivisesti jo yli 15 vuoden ajan. Hän on kirjoittanut neljä lasten tietokirjaa; Tutkimusmatka avaruuteen – Kaverina Kaukoputkimies” (Karisto, 2018), Rakettimatka avaruuteen – Kaverina Kaukoputkimies (Karisto, 2019), Avaruuden Arvoituksia (Otava 2020) – Kaverina Kaukoputkimies ja Avaruus-nyt! (Into Kustannus 2025).
Tähtitieteellinen yhdistys Ursa ry myönsi kesällä 2025 Tero Hiekkalinnalle Stella Arcti -palkinnon ansiokkaasta tähtiharrastustoiminnasta, perusteluna kunnostautuminen erityisesti tiedeviestijänä.
Kaukoputkimiehen tapaat Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.

Maxime Grandin: Revontulitutkimus kansalaistieteen avulla: STEVE, dyynit, sammakot, haamu ja muut tarinat
2026-02-17 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Avanto Kitisen joessa Sodankylässä revontulen alla 14. huhtikuuta 2016. Kuva: Maxime Grandin
Esityksen diat
Sosiaalisen median kasvu ja älypuhelinkameroiden merkittävä kehitys ovat tehneet revontulien kuvaamisesta helpompaa kuin koskaan. Viimeisten kymmenen vuoden aikana on syntynyt useita hankkeita, joissa tutkijat ja kansalaistieteilijät ovat yhdistäneet voimansa ja löytäneet aiemmin raportoimattomia yötaivaan valoilmiöitä.
Ensimmäinen tällainen menestystarina tulee Kanadasta. Vuonna 2016 Albertassa toimivat revontulikuvaajat ottivat yhteyttä tutkijoihin kuvilla salaperäisestä, revontulista hieman etelämpänä havaitusta purppuranvärisestä kaaresta. Ilmiö oli tutkijoille tuntematon, ja se nimettiin STEVEksi. Nykyään STEVEä tutkitaan yhä aktiivisesti yhdessä sen ”ystävien” kanssa: vihreän ”picket fence” -rakenteen ja pienempien ilmiöiden.
Vain kaksi vuotta myöhemmin vastaava löytö tehtiin Suomessa, kun revontuliharrastajat tutkivat Helsingin yliopiston avaruusfysiikan tutkijoiden kanssa himmeää, aaltoilevaa diffuusin revontulen muotoa. Myös tässä tapauksessa rakenne – joka nimettiin dyynirevontuliksi – oli tiedeyhteisölle aiemmin tuntematon, sillä se erottuu huomattavasti paremmin harrastajien kuvista kuin tieteellisten kameroiden taivasta kokonaisuudessaan kuvaavista otoksista.
Nämä kaksi esimerkkiä innostivat tutkijoita ja kansalaistieteilijöitä Atlantin molemmin puolin yhdistämään voimansa ja kehittämään edelleen kansalaistieteen hyödyntämistä revontulitutkimuksessa. Sveitsin Bernissä toimivan International Space Science Instituten tukemana ARCTICS-työryhmä on toiminut vuodesta 2024 ja edistänyt yhteistyötä revontulibongariryhmien kanssa kansainvälisesti – jopa Uudessa Seelannissa!
Yksi ARCTICS‌-työryhmän merkittävimmistä tuloksista on kaksi vapaasti verkossa saatavilla olevaa julkaisua, ARCTICS Aurora Field Guide & Handbook for Citizen Science, joihin on koottu neuvoja ja käytännön ohjeita sekä tutkijoille että revontuliharrastajille hedelmällisen yhteistyön varmistamiseksi. ARCTICS-työryhmä on myös tutkinut aivan uusia salaperäisiä valoilmiöitä, lempinimiltään GHOST (eli haamu) ja sammakot, sekä koonnut kansalaistieteilijöiden revontulihavaintoja eri puolilta maailmaa vuoden 2024 voimakkaiden geomagneettisten myrskyjen ajalta.

World Cultural Council -palkinnon saaja Maxime Grandin. Kuva: Mikko Huotari
FT, avaruusfyysikko Maxime Grandin on Ilmatieteen laitoksen tutkija ja ARCTICS-työryhmän johtaja.
Linkkejä:
Ilmatieteen laitoksen avaruussääsivut
Esitelmä pidetään Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.

Hannu Määttänen: New Horizons ja Pluto
2026-03-17 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kuva: Taiteilijan (ChatGPT) näkemys – Pluto & New Horizons (NASA-data)

Esityksen diat

Hieman yli 20 vuotta sitten matkaan lähtenyt New Horizons -luotain on viides ja viimeisin aurinkokunnasta poistuva avaruusluotain, jonka pääkohteena oli lähtöhetkellä vielä planeetan statuksen omannut Pluto. Matkansa varrella luotain otti lisävauhtia Jupiter-planeetasta samalla tutkien tätä jättiplaneettaa, sen kuita, ympäristöä sekä samalla kalibroiden laitteitaan. Tämä ohilento 28.2.2007 oli koko tehtävän kannalta kriittinen: se lyhensi matkaa Plutolle lähes kolmella vuodella ja tarjosi samalla mahdollisuuden testata luotaimen instrumentteja todellisissa olosuhteissa. Jupiter toimi sekä tehokkaana “katapulttina” että tieteellisenä laboratoriokohteena.
Vuonna 2015 New Horizons -luotain lensi Pluton ohi ja muutti pysyvästi käsityksen aurinkokunnan uloimmista alueista. Lähes kymmenen vuoden matka huipentui muutaman tunnin mittaiseen ohitusikkunaan, jonka aikana luotain keräsi valtavan määrän kuvia ja mittauksia. Tulokset paljastivat, että Pluto ei ole hiljainen jääkappale, vaan monimuotoinen ja yllättävän aktiivinen maailma. Pluton geologinen aktiivisuus viittaa siihen, että sisäistä lämpöä voi säilyä miljardeja vuosia, ja että pienetkin kappaleet voivat olla dynaamisia. Tämä muuttaa käsitystä aurinkokunnan ulko-osien kehityksestä ja herättää uusia kysymyksiä siitä, kuinka yleisiä tällaiset aktiiviset maailmat ovat.
New Horizons jatkoi matkaansa Pluton jälkeen ja tutki Arrokoth-nimistä Kuiperin vyöhykkeen kappaletta, mikä vahvisti käsitystä alueen monimuotoisuudesta. New Horizonsin havainnot osoittavat, että Kuiperin vyöhykkeen kappaleet eivät ole pelkkiä passiivisia jäänteitä aurinkokunnan alkuajoilta.
New Horizons oli ensimmäinen NASA:n New Frontiers -ohjelman tehtävä, ja sen rooli ohjelmassa oli sekä tieteellisesti että strategisesti merkittävä. Ohjelma on suunniteltu toteuttamaan keskikokoisia, tutkijavetoisia planeettatutkimuslentoja, jotka vastaavat aurinkokunnan tutkimuksen tärkeimpiin avoimiin kysymyksiin. New Horizons valittiin New Frontiers -ohjelman ensimmäiseksi tehtäväksi, koska Pluto ja Kuiperin vyöhyke olivat täysin tutkimattomia alueita. Tehtävä osoitti, että ohjelma pystyy toteuttamaan korkean riskin, korkean tuoton tutkimuslentoja, jotka tuottavat merkittävää uutta tietoa aurinkokunnan synnystä ja kehityksestä.
Esitelmä on osa Kauas on pitkä matka -esitelmäsarjaa, jonka pitää tieteen historiasta, avaruustutkimuksesta ja tähtitaivaan asioista kiinnostunut Kirkkonummen Komeetan jäsen Hannu Määttänen.

Esitelmän jälkeen pidetään Kirkkonummen Komeetan sääntömääräinen kevätkokous samassa Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.
Linkkejä:
New Horizons Wikipediassa

Kevätkokous
2026-03-17 19:30 - 20:00 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Heti Hannu Määttäsen esitelmän jälkeen pidetään yhdistyksen sääntömääräinen kevätkokous. Kokouksen asialista on seuraavanlainen:

Kokouksen avaus
Valitaan kokoukselle puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjan tarkastajaa
Todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
Käsitellään hallituksen toimintakertomus ja tilinpäätös
Käsitellään toiminnantarkastajain kertomus yhdistyksen hallinnosta ja taloudenhoidosta edellisen toimintavuoden aikana
Päätetään edellisen toimintavuoden toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen hyväksymisestä ja vastuuvapauden myöntämisestä hallitukselle ja muille tilivelvollisille
Päätetään hallituksen esityksistä sekä niistä jäsenten esittämistä asioista, jotka on jätetty hallitukselle vähintään kolme viikkoa ennen kokousta.
Käsitellään muut esille tulevat asiat.
Päätetään kokous

Kokous pidetään Kirkkonummen Fyyri-pääkirjaston Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.

Syksy Räsänen: Kuinka nopeasti maailmankaikkeus laajenee – kosmologian suurin kiista
2026-04-14 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kuva: Evolution of the Universe, ESO/M. Kornmesser

Linkkejä:
Syksyn sivu

Kosmologiassa tapahtui ensimmäinen vallankumous 1920-luvulla, kun havaittiin, että avaruus laajenee. Laajenemisnopeuden tarkasta arvosta on kiistelty viimeiset 99 vuotta. Viime aikojen täsmälliset mittaukset antavat ristiriitaisia tuloksia. Tämä on tällä hetkellä kosmologian suurin kiista, eikä kukaan ole löytänyt hyvää ratkaisua. Mistä on kyse? Miten maailmankaikkeuden laajenemista havaitaan? Mitä tekemistä tällä on kosmologian toisen vallankumouksen kanssa – sen että 1990-luvulla havaittiin, että laajeneminen kiihtyy? Mitä kiista merkitsee kosmologialle?
Syksy, kuva: Nikodemus Siivola

Syksy Räsänen on kosmologi Helsingin yliopistolla. Hän kirjoittaa Ursan sivuille blogia Kosmokseen kirjoitettua.

Esitelmä pidetään Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet.

Jari Saukkonen: Yötaivaan värit: tähtivalokuvausta Chilessä
2026-05-12 18:00 - 19:30 | Fyyri-pääkirjaston Mörne-sali, Kirkkotori 1, Kirkkonummi, 02400, Finland
Kartiosumu, tähtiä muodostava alue Yksisarvisen tähdistössä. Kuva: Jari Saukkonen

Mistä tähtivalokuvien väriloisto oikein on peräisin? Miksi ne näyttävät siltä kuin näyttävät – ja mitä kuvissa oikeastaan tapahtuu? Jari Saukkonen valottaa esitelmässään kauniiden tähtikuvien taustalla vaikuttavia ilmiöitä. Jo harrastajalaitteistolla otetut kuvat tuovat näkyviin monenlaisia tapahtumia yksittäisten tähtien elämänkaaresta aina galaksien välisiin vuorovaikutuksiin saakka.
Esitelmä perustuu vuosina 2021–2026 Chilestä käsin kuvattuun aineistoon. Kymmeniä tunteja valotetut kuvat paljastavat harvoin nähtyjä yksityiskohtia jopa kaikkein pimeimpien sumujen sisältä. Paljain silmin pimeältä näyttävä yötaivas onkin täynnä värejä ja loputtomia yksityiskohtia, kun sitä vain tutkitaan riittävän tarkasti.
Jari Saukkonen on palkittu tähtivalokuvaaja ja Kirkkonummen Komeetan tähtitorninhoitaja, jonka omatekoisella kaukoputkella otettuja kuvia on julkaistu niin kotimaisessa, kuin kansainvälisessäkin mediassa. Häntä kiehtovat tähtivalokuvissa niiden visuaalisuuden ohella erityisesti niissä nähtävissä olevat moninaiset maailmankaikkeuden ilmiöt.
Esitelmä pidetään Kirkkonummen pääkirjasto Fyyrin Mörne-salissa. Katso saapumisohjeet

Kuvia Jarin Instagramissa

Retki Avaruuspuisto Väisälään
2026-05-23 15:30 - 18:30 | Avaruuspuisto Väisälä, Väisäläntie 20, Kaarina, 21500, Finland
Kirkkonummen Komeetta ry järjestää vierailun Avaruuspuisto Väisälään, vanhan Tuorlan observatorion alueelle. Tuorla sijaitsee Kaarinassa, Turun kupeessa.
Vierailuun sisältyy yksi planetaarioesitys, observatoriokierros, ja opastettu käynti Yrjö Väisälä -museoon. Retki on maksuton, mutta ilmoittautuminen on pakollinen, sillä paikkoja on vain rajoitetusti. Voit ilmoittautua tällä lomakkeella.
Kierroksella käydään Tuorlan Laukkavuoren läpi menevässä kalliotunnelissa, joka toimi Yrjö Väisälän optisena laboratoriona ja jossa edelleen hiotaan maailman tarkimpia peilejä ja linssejä, Suomen ja pohjoismaiden suurimmalla kaukoputkella, sekä tilaisuuden salliessa radioteleskoopilla ja Opteon Oy:n optiikkahiomossa. Museon näyttely kertoo Turun yliopiston ensimmäisestä fysiikan professorista Yrjö Väisälästä, hänen tieteellisistä keksinnöistään, Liisi Otermasta ja muista Väisälän kollegoista sekä Tuorlan observatorion uusien tutkijasukupolvien työstä.
Tuorlaan ei ole järjestettyä kuljetusta. Lisätietoja Tuorlaan saapumisesta löydät Avaruuspuisto Väisälän internet-sivuilta.
Ilmoittautuneille lähetetään tarkemmat tiedot retken ohjelmasta noin viikko ennen vierailua. Jos retkestä tulee kysyttävää tai joudut peruuttamaan ilmoittautumisesi, ole yhteydessä Kirkkonummen Komeetan sähköpostiosoitteeseen kirkkonummen.komeetta (ät) ursa.fi
Tervetuloa mukaan!
